АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
до проєкту Закону України 
«Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення окремих положень податкового законодавства»

I. Визначення проблеми
Проєкт Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення окремих положень податкового законодавства» (далі – Законопроєкт) складається з двох окремих частин щодо внесення змін до:
1)	пункту 256.9 статті 256 Податкового кодексу України (далі – Кодекс) стосовно зміни класифікації дров’яної деревини, яка оподатковується рентною платою за спеціальне використання лісових ресурсів (далі – Частина І проєкту);
2)	пункту 335.2 статті 335 Кодексу стосовно оподаткування платників податків в умовах дії угоди про розподіл продукції для видобування корисних копалин (далі – Частина ІІ проєкту).
Щодо Частини І проєкту 
Рахункова палата рекомендувала розробити проєкт Закону України щодо приведення норм Кодексу в частині рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів до галузевого законодавства з огляду на те, що лісова промисловість України перейшла на європейські стандарти класифікації та вимірювання лісо- та пиломатеріалів. Зокрема, деревина дров’яна поділяється на: 
деревина дров’яна промислового використання (лісоматеріали хвойних та листяних порід деревини у вигляді колод, очищених від сучків, як правило з корою, призначені для промислового використання у виробництві теплової та електроенергії, трісок, стружок, піролізу, гідролізу тощо);
деревина дров’яна непромислового використання (лісоматеріали хвойних та листяних порід деревини, розрізані вздовж і поперек та/або колоті, що використовуються у якості палива в таких побутових пристроях для спалювання деревини, як печі, каміни і системи центрального опалення).
Одночасно відповідно до пункту 256.9 статті 256 Кодексу визначено, що до дров’яної деревини належать сортименти, які можна використовувати для технологічних потреб, а також які непридатні для промислової переробки (дрова паливні). На дров’яну деревину, використану для технологічних потреб, донараховується рентна плата за результатами фактичної заготівлі у розмірі 70 % ставок рентної плати за ділову дрібну деревину відповідної лісової породи.
Невідповідність класифікації дров’яної деревини призводить до нездійснення лісокористувачами донарахування рентної плати за результатами фактичної заготівлі дров’яної деревини, використаної для технологічних потреб.
Отже, з метою належного здійснення лісокористувачами донарахування рентної плати, а також можливості адміністрування цього податку контролюючими органами норми Кодексу щодо класифікації дров’яної деревини необхідно привести у відповідність до галузевої класифікації (Інструкція з ведення електронного обліку деревини, затверджена наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 27.09.2021 № 621, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 13 жовтня 2021 року
за № 1343/36965).
Так, Частиною І проєкту передбачено внести зміни до Кодексу, якими запропоновано класифікацію дров’яної деревини змінити з:
«дров’яна деревина, яка використовується для технологічних потреб» на «деревина дров’яна промислового використання»;
«дров’яна деревина, яка непридатна для промислової переробки (дрова паливні)» на «деревина дров’яна непромислового використання».
Основні групи (підгрупи), на які проблема впливає (Частина І проєкту):
Групи (підгрупи)	Так	Ні	
Громадяни	-	+	
Держава	+	-	
Суб’єкти господарювання,	+	-	
у тому числі суб’єкти малого підприємництва	-	+	
Врегулювання питання класифікації дров’яної деревини 
не може бути здійснено за допомогою:
ринкових механізмів, оскільки такі питання регулюються виключно нормативно-правовими актами;
чинних регуляторних актів, оскільки класифікація дров’яної деревини встановлена Кодексом та законодавством у сфері лісового господарства.
Врегулювання зазначених вище проблем може бути здійснено лише шляхом внесення змін до Кодексу. 
Щодо Частини ІІ проєкту 
Відповідно до частини другої статті 25 Закону України «Про угоди про розподіл продукції» під час виконання угод про розподіл продукції інвестор (оператор) сплачує податки та збори (обов’язкові платежі), визначені Кодексом, а також єдиний внесок на загальнообов’язкове державне соціальне страхування українських працівників та іноземців, найнятих на роботу в Україні.
Згідно зі статтею 7 Кодексу будь-які питання щодо оподаткування регулюються цим Кодексом і не можуть встановлюватися або змінюватися іншими законами України.
Статтею 335 Кодексу встановлено порядок оподаткування інвестора під час виконання угод про розподіл продукції, пунктом 335.2 якої визначено, що під час виконання угод про розподіл продукції інвестор (оператор) сплачує податок на додану вартість, податок на прибуток підприємств та рентну плату за користування надрами для видобування корисних копалин.
Водночас відповідно до пункту 335.1 статті 335 Кодексу протягом строку дії угод про розподіл продукції і в межах діяльності, пов’язаної з виконанням такої угоди, стягнення з інвестора загальнодержавних та місцевих податків та зборів, передбачених цим Кодексом, крім передбачених пунктом 335.2 
статті 335 Кодексу, замінюється розподілом виробленої продукції між державою та інвестором на умовах такої угоди.
На сьогодні в Україні укладені і діють угоди про розподіл продукції для видобування вуглеводневої сировини. Технологічні процеси видобування вуглеводнів не передбачають використання великих площ земельних ділянок та утворення значної кількості відходів.
Водночас діяльність добувних підприємств, що здійснюють видобування твердих корисних копалин, передбачає використання значних площ земельних ділянок для розміщення виробничих та допоміжних будівель (споруд) та забезпечення правил промислової санітарії, а також передбачає утворення значної кількості відходів видобувної промисловості, викидів в атмосферне повітря стаціонарними джерелами забруднення (у тому числі двоокису вуглецю), скидів у водні об’єкти.
З урахуванням того, що Уряд розглядає питання укладення угод про розподіл продукції для видобування інших корисних копалин, крім вуглеводневої сировини, доцільно передбачити оподаткування інвесторів (операторів) за відповідними угодами про розподіл продукції  екологічним податком та платою за землю, що сприятиме забезпеченню справедливих та недискримінаційних умов для всіх видобувних компаній незалежно від режиму оподаткування.
Так, Частиною ІІ проєкту передбачено внести зміни до Кодексу, якими запропоновано доповнити перелік податків, які сплачуються під час виконання угод про розподіл продукції для видобування корисних копалин, крім вуглеводневої сировини, екологічним податком та платою за землю.
Зазначені зміни до Кодексу розроблено на виконання пункту 4 протоколу № 2 засідання Міжвідомчої комісії з організації укладення та виконання угод про розподіл продукції щодо ділянок корисних копалин, крім ділянок нафтогазоносних надр, від 16.06.2025 (резолюція Прем’єр-міністра України від 18.06.2025 № 19364/0/1-25).
Основні групи (підгрупи), на які проблема впливає (Частина ІІ проєкту):
Групи (підгрупи)	Так	Ні	
Громадяни	-	+	
Держава	+	-	
Суб’єкти господарювання,	+	-	
у тому числі суб’єкти малого підприємництва	-	+	
Врегулювання питання оподаткування платників податків в умовах дії угоди про розподіл продукції для видобування корисних копалин, крім вуглеводневої сировини, не може бути здійснено за допомогою:
ринкових механізмів, оскільки такі питання регулюються виключно нормативно-правовими актами;
чинних регуляторних актів, оскільки умови оподаткування платників податків в умовах дії угоди про розподіл продукції встановлюються безпосередньо Кодексом.
Врегулювання зазначених вище проблем може бути здійснено лише шляхом внесення змін до Кодексу. 
Законопроєктом передбачено набирання чинності з дня, наступного за днем його опублікування, що не суперечить вимогам частини третьої статті 27 Бюджетного кодексу України, відповідно до якої Закони України або їх окремі положення, які впливають на показники бюджету приймаються: не пізніше 15 липня року, що передує плановому, вводяться в дію не раніше початку планового бюджетного періоду; після 15 липня року, що передує плановому, вводяться в дію не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим, оскільки відповідно до підпункту 1 пункту 22 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України в умовах воєнного стану або для здійснення згідно із законом заходів загальної мобілізації не застосовуються норми частини третьої статті 27 Бюджетного кодексу України.

II. Цілі державного регулювання
Метою підготовки Законопроєкту є:
узгодження положень Кодексу та законодавства у сфері лісового господарства (Частина І проєкту);
удосконалення окремих норм Кодексу щодо оподаткування платників податків в умовах дії угоди про розподіл продукції для видобування корисних копалин, крім вуглеводневої сировини (Частина ІІ проєкту).

III. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей

1. Альтернативні способи досягнення цілей державного регулювання
Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1	Прийняття Законопроєкту є оптимальним способом досягнення цілей державного регулювання, оскільки це дозволить: 
-	узгодити положення Кодексу та законодавства у сфері лісового господарства (Частина І проєкту);
-	контролюючим органам адмініструвати рентну плату за спеціальне використання лісових ресурсів (Частина І проєкту);
-	удосконалити окремі норми Кодексу щодо оподаткування платників податків в умовах дії угоди про розподіл продукції для видобування корисних копалин, крім вуглеводневої сировини (Частина ІІ проєкту).	
Альтернатива 2	Збереження ситуації, яка є на цей час. Зазначений спосіб є недоцільним, оскільки визначені цілі державного регулювання не буде досягнуто.	

2. Оцінка впливу на сферу інтересів держави
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1	1) виконання рекомендацій Рахункової палати (Частина І проєкту) та протоколу засідання Міжвідомчої комісії з організації укладення та виконання угод про розподіл продукції щодо ділянок корисних копалин, крім ділянок нафтогазоносних надр (Частина ІІ проєкту); 
2) узгодження положень Кодексу та законодавства у сфері лісового господарства (Частина І проєкту);
3) надання контролюючим органам можливості адмініструвати рентну плату за спеціальне використання лісових ресурсів (Частина І проєкту);
4)  створення недискримінаційних умов оподаткування видобувних компаній в умовах дії угоди про розподіл продукції для видобування корисних копалин, крім вуглеводневої сировини (Частина ІІ проєкту);
4) упередження втрат бюджету з екологічного податку, плати за землю та рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів (Частина І проєкту та Частина ІІ проєкту)	відсутні 	
Альтернатива 2	відсутні	1) невиконання рекомендацій Рахункової палати (Частина І проєкту) та протоколу засідання Міжвідомчої комісії з організації укладення та виконання угод про розподіл продукції щодо ділянок корисних копалин, крім ділянок нафтогазоносних надр (Частина ІІ проєкту); 
2) продовження існування невідповідності положень Кодексу та законодавства у сфері лісового господарства (Частина І проєкту);
3) складності у контролюючих органів при адмініструванні рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів (Частина І проєкту);
4) у разі укладання  угоди про розподіл продукції для видобування корисних копалин, крім вуглеводневої сировини, виникнуть  дискримінаційні умови оподаткування видобувних компаній та
виникнуть втрати бюджету з екологічного податку та плати за землю (Частина ІІ проєкту)	

3. Оцінка впливу на сферу інтересів громадян
Законопроєкт не поширюється на сферу інтересів громадян.

4. Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання
Щодо Частини І проєкту
ДПС як орган, що здійснює адміністрування податків і зборів та забезпечує контроль за своєчасністю, достовірністю, повнотою їх нарахування та сплати до бюджету, повідомило Мінфін про відсутність інформації щодо впливу запропонованих Частиною І проєкту норм, оскільки чинна форма податкової звітності не передбачає виокремлення інформації щодо донарахування рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів у разі використання дров’яної деревини для технологічних потреб (пункт 256.9 статті 256 Кодексу).
ДПС не верифікує та не використовує інформацію, передбачену Частиною І проєкту.
Щодо Частини ІІ проєкту
Станом на поточну дату жодної угоди про розподіл продукції для видобування корисних копалин, крім вуглеводневої сировини, не укладено. 
Тому податкова інформація про кількість платників, об’єктів оподаткування та об’єктів, пов’язаних з оподаткуванням, за такими угодами, відсутня.

Показник	Загальна кількість платників податків 	
	Великі	Середні 	Малі	Мікро	Разом	
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, одиниць	-	-	-	-	-	
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків	-	-	-	-	-	

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1	1)	належне здійснення лісокористувачами донарахування рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів у разі використання дров’яної деревини для технологічних потреб (Частина І проєкту);
2)	створення недискримінаційних умов оподаткування видобувних компаній в умовах дії угоди про розподіл продукції для видобування корисних копалин, крім вуглеводневої сировини (Частина ІІ проєкту)
	відсутні	
Альтернатива 2	у разі укладання  угоди про розподіл продукції для видобування корисних копалин, крім вуглеводневої сировини, виникнуть  дискримінаційні умови оподаткування видобувних компаній, які сплачують податки на загальних підставах (Частина ІІ проєкту)
	відсутні	

Сумарні витрати за альтернативами	Сума витрат, гривень	
Альтернатива 1 
Сумарні витрати для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва відсутні	-	
Альтернатива 2 
Сумарні витрати для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва відсутні	
-	
IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей
Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності (за чотирибальною системою оцінювання)	Коментарі щодо присвоєння відповідного бала	
Альтернатива 1	4	Альтернатива 1 дає змогу:
1) виконання рекомендацій Рахункової палати (Частина І проєкту) та протоколу засідання Міжвідомчої комісії з організації укладення та виконання угод про розподіл продукції щодо ділянок корисних копалин, крім ділянок нафтогазоносних надр (Частина ІІ проєкту); 
2) узгодження положень Кодексу та законодавства у сфері лісового господарства (Частина І проєкту);
3) удосконалити адміністрування контролюючими органами рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів (Частина І проєкту);
4) належне здійснення лісокористувачами донарахування рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів у разі використання дров’яної деревини для технологічних потреб (Частина І проєкту);
5)  створення недискримінаційних умов оподаткування видобувних компаній в умовах дії угоди про розподіл продукції для видобування корисних копалин, крім вуглеводневої сировини (Частина ІІ проєкту);
6) упередження втрат бюджету з екологічного податку, плати за землю та рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів (Частина І проєкту та Частина ІІ проєкту)	
Альтернатива 2	1	Альтернатива 2 призведе до:
1) невиконання рекомендацій Рахункової палати (Частина І проєкту) та протоколу засідання Міжвідомчої комісії з організації укладення та виконання угод про розподіл продукції щодо ділянок корисних копалин, крім ділянок нафтогазоносних надр (Частина ІІ проєкту); 
2) продовження існування невідповідності положень Кодексу та законодавства у сфері лісового господарства (Частина І проєкту);
3) виникнення складностей у контролюючих органів при адмініструванні рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів (Частина І проєкту);
4) неналежного здійснення лісокористувачами донарахування рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів у разі використання дров’яної деревини для технологічних потреб (Частина І проєкту);
5) виникнення  дискримінаційних умов оподаткування видобувних компаній у разі укладання  угоди про розподіл продукції для видобування корисних копалин, крім вуглеводневої сировини, та
виникнення втрат бюджету з екологічного податку та плати за землю (Частина ІІ проєкту)	

Рейтинг результативності	Вигоди (підсумок)	Витрати (підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Альтернатива 1	Дає змогу повністю досягнути цілей державного регулювання, визначених у розділі II цього аналізу регуляторного впливу	Витрати відсутні
	Найоптимальніша серед запропонованих альтернатив.
Прийняття законопроєкту забезпечить повне виконання цілей державного регулювання, визначених у розділі II цього аналізу регуляторного впливу	
Альтернатива 2	Відсутні	Неприйняття Законопроєкту призведе до:
1) невиконання рекомендацій Рахункової палати (Частина І проєкту) та протоколу засідання Міжвідомчої комісії з організації укладення та виконання угод про розподіл продукції щодо ділянок корисних копалин, крім ділянок нафтогазоносних надр (Частина ІІ проєкту); 
2) продовження існування невідповідності положень Кодексу та законодавства у сфері лісового господарства (Частина І проєкту);
3) складності у контролюючих органів підчас  адміністрування рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів (Частина І проєкту);
4) неналежне здійснення лісокористувачами донарахування рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів у разі використання дров’яної деревини для технологічних потреб (Частина І проєкту);
5) у разі укладання  угоди про розподіл продукції для видобування корисних копалин, крім вуглеводневої сировини, виникнуть  дискримінаційні умови оподаткування видобувних компаній та
виникнуть втрати бюджету з екологічного податку та плати за землю (Частина ІІ проєкту)	Не дозволяє виконати цілі державного регулювання, визначені у розділі II цього аналізу регуляторного впливу	

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми
Розв’язання визначеної в цьому аналізі регуляторного впливу проблеми та реалізація поставлених цілей державного регулювання забезпечується шляхом прийняття Законопроєкту,  яким запропоновано внести зміни до Кодексу, а саме:
змінити класифікацію дров’яної деревини з:
«дров’яна деревина, яка використовується для технологічних потреб» на «деревина дров’яна промислового використання»;
«дров’яна деревина, яка непридатна для промислової переробки (дрова паливні)» на «деревина дров’яна непромислового використання»;
доповнити перелік податків, які сплачуються під час виконання угод про розподіл продукції для видобування корисних копалин, крім вуглеводневої сировини, екологічним податком та платою за землю.
  
VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні впроваджувати або виконувати ці вимоги
Реалізація Законопроєкту не передбачає додаткових витрат ДПС у частині впровадження змін до Кодексу та відбуватиметься у межах фінансування ДПС без залучення сторонніх організацій. 
Щодо Частини І проєкту
ДПС як орган, що здійснює адміністрування податків і зборів та забезпечує контроль за своєчасністю, достовірністю, повнотою їх нарахування та сплати до бюджету, повідомило Мінфін про відсутність інформації щодо впливу запропонованих Частиною І проєкту норм, оскільки чинна форма податкової звітності не передбачає виокремлення інформації щодо донарахування рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів у разі використання дров’яної деревини для технологічних потреб (пункт 256.9 статті 256 Кодексу).
ДПС не верифікує та не використовує інформацію, передбачену Частиною І проєкту.
Щодо Частини ІІ проєкту
Станом на поточну дату жодної угоди про розподіл продукції для видобування корисних копалин, крім вуглеводневої сировини, не укладено. 
Тому податкова інформація про кількість платників, об’єктів оподаткування та об’єктів, пов’язаних з оподаткуванням, за такими угодами, відсутня.
Додаткові розрахункові затрати у часовому еквіваленті у суб’єктів господарювання у зв’язку з вищевикладеним відсутні.
Витрати на запровадження Законопроєкту для контролюючих органів та  суб’єктів господарювання не виникають.
           
VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Термін дії змін до Кодексу – необмежений, якщо інший не буде визначено нормативно-правовими актами.
Термін набрання чинності регуляторним актом – з дня, наступного за днем його опублікування. 

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
Показником результативності регуляторного акта є:
1) розмір надходжень до бюджету, пов’язаних з дією акта; 
2) кількість суб’єктів господарювання, на яких поширюватиметься дія акта; 
3) уникнення неоднозначного тлумачення законодавства;
4) рівень поінформованості суб’єктів господарювання з основними положеннями акта.
Поінформованість суб’єктів виконання положень регуляторного акта щодо вимог Законопроєкту є достатньою. Законопроєкт та інші документи розміщено на офіційному вебпорталі Мінфіну (https://mof.gov.ua). Після прийняття акта буде оприлюднено в установленому порядку. 
Законопроєкт не може спричинити неочікувані результати, які б унеможливлювали позитивний ефект від його впровадження.

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Базове відстеження результативності регуляторного акта впроваджуватиметься у визначений законодавством термін шляхом здійснення контролю за дотриманням відповідних положень Кодексу, але не пізніше дня, з якого починається проведення повторного відстеження результативності цього акта. 
Повторне відстеження результативності регуляторного акта буде здійснено через рік з дня набрання ним чинності або більшістю його положень, але не пізніше двох років з дня набрання чинності цим актом або більшістю його положень.
Періодичне відстеження виконуватиметься раз на три роки, починаючи з дня виконання заходів з повторного відстеження, в тому числі, коли дію акта, прийнятого на визначений строк, було продовжено з метою оцінки ступеня досягнення актом визначених цілей. Установлені кількісні та якісні значення показників результативності акта порівнюються із значеннями аналогічних показників, що встановлені під час повторного відстеження.

Міністр фінансів України                                                    Сергій МАРЧЕНКО