АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
до проекту наказу Міністерства фінансів України 
«Про  внесення зміни до пункту 4.5 розділу IV Порядку виконання 
митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа»

І. Визначення проблеми

Однією із засад реалізації державного суверенітету України є її самостійність при здійсненні та регулюванні зовнішньоекономічних відносин. 
Регулювання зовнішньоекономічної діяльності в Україні має на меті забезпечення збалансованості економіки та рівноваги внутрішнього ринку, стимулювання прогресивних структурних змін в економіці, у тому числі зовнішньоекономічних зв’язків суб’єктів господарювання, створення найбільш сприятливих умов для залучення економіки України в систему світового поділу праці та її наближення до ринкових структур розвинутих зарубіжних країн. 
Відповідно до статті 2 Закону України від 16.04.1991 № 959-XII «Про зовнішньоекономічну діяльність», яка встановлює принципи зовнішньоекономічної діяльності, дотримання принципу верховенства закону полягає в:
регулюванні зовнішньоекономічної діяльності тільки законами України;
забороні застосування підзаконних актів та актів управління місцевих органів, що у будь-який спосіб створюють для суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності умови менш сприятливі, ніж ті, що встановлені законами України. 
Згідно з принципом захисту інтересів суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності Україна як держава має:
забезпечувати рівний захист інтересів всіх суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності та іноземних суб’єктів господарської діяльності на її території згідно із законами України;
здійснювати захист державних інтересів України як на її території, так і за її межами лише відповідно до законів України, умов підписаних нею міжнародних договорів та норм міжнародного права.
Державне регулювання зовнішньоекономічної діяльності має, зокрема, забезпечувати захист економічних інтересів України та законних інтересів суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності.
Статті 6, 19 Конституції України встановлюють, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи діють у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України. 
Держава та її органи не мають права безпосередньо втручатися в зовнішньоекономічну діяльність суб’єктів цієї діяльності, за винятком випадків, коли таке втручання здійснюється згідно із законами України.
Згідно з частинами першою, другою статті 544 Митного кодексу України призначенням митних органів є створення сприятливих умов для розвитку зовнішньоекономічної діяльності, забезпечення безпеки суспільства, захист митних інтересів України, а одними з основних завдань, що виконують митні органи, здійснюючи митну справу, визначено:
забезпечення правильного застосування, неухильного дотримання та запобігання невиконанню вимог законодавства України з питань митної справи;
забезпечення виконання зобов’язань, передбачених міжнародними договорами України з питань митної справи, укладеними відповідно до закону; 
застосування передбачених законом заходів митно-тарифного та нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, здійснення контролю за дотриманням усіма суб’єктами зовнішньоекономічної діяльності та громадянами встановлених законодавством заборон та обмежень щодо переміщення окремих видів товарів через митний кордон України; 
здійснення заходів щодо недопущення переміщення через митний кордон України товарів, на які встановлені заборони та/або обмеження щодо переміщення через митний кордон України.
Статтею 37 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» було передбачено застосування Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України (Мінекономіки) спеціальних санкцій за порушення цього або пов’язаних з ним законів України до суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності або іноземних суб’єктів господарської діяльності.
Спеціальні санкції застосовувались Мінекономіки за поданням органів доходів і зборів та контрольно-ревізійної служби, правоохоронних органів, інших державних органів, Національного банку України або за рішенням суду.
Відповідно до частини четвертої статті 16 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», який був введений у дію 07.02.2019, статтю 37 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» було виключено. Проте санкції, застосовані до 07.02.2019, продовжили діяти до моменту усунення порушень законодавства України або застосування практичних заходів суб’єктами, що гарантують виконання Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» та/або пов’язаних з ним законів України.
Пізніше постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1180 «Про скасування дії спеціальних санкцій, застосованих відповідно до статті 37 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» було скасовано дію спеціальних санкцій, застосованих до суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності та іноземних суб’єктів господарської діяльності відповідно до                 статті 37 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність».
Водночас законодавством передбачено відповідальність за порушення суб’єктами господарювання встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності. Так, відповідно до статей 238, 239 Господарського кодексу України за порушення встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності до суб’єктів господарювання можуть бути застосовані адміністративно-господарські санкції. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування відповідно до своїх повноважень та у порядку, встановленому законом, можуть застосовувати до суб’єктів господарювання, зокрема, такі санкції, як: 
застосування антидемпінгових заходів;
припинення експортно-імпортних операцій;
застосування індивідуального режиму ліцензування на умовах та в порядку, визначених законом;
зупинення дії ліцензії (патенту) на здійснення суб’єктом господарювання певних видів господарської діяльності;
анулювання ліцензії (патенту) на здійснення суб’єктом господарювання окремих видів господарської діяльності;
обмеження або зупинення діяльності суб’єкта господарювання;
та інші адміністративно-господарські санкції, встановлені цим Кодексом та іншими законами.
Крім цього, Законом України від 14.08.2014 № 1644-VII «Про санкції» передбачено, що з метою захисту національних інтересів, національної безпеки, суверенітету і територіальної цілісності України, протидії терористичній діяльності, а також запобігання порушенню, відновлення порушених прав, свобод та законних інтересів громадян України, суспільства та держави можуть застосовуватися спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи. Такі санкції можуть застосовуватися з боку України щодо іноземної держави, іноземної юридичної особи, юридичної особи, яка знаходиться під контролем іноземної юридичної особи чи фізичної особи – нерезидента, іноземців, осіб без громадянства, а також суб’єктів, які здійснюють терористичну діяльність. До таких видів санкцій належать, зокрема: обмеження торговельних операцій; обмеження, часткове чи повне припинення транзиту перевезень територією України; запровадження додаткових заходів у сфері екологічного, санітарного, фітосанітарного та ветеринарного контролю й інші санкції, що відповідають принципам їх застосування, встановленим Законом України «Про санкції». 

1. Основні групи (підгрупи), на які проблема справляє вплив:

Групи (підгрупи)
	Так	Ні	
Громадяни	-	-	
Держава	+	-	
Суб’єкти господарювання 
(у т.ч. суб’єкти малого підприємництва ⃰⃰⃰⃰⃰⃰)	+	-	
 ⃰⃰⃰⃰⃰⃰ Питому вагу суб’єктів малого підприємництва зазначити неможливо, оскільки проблема однаково впливає на всіх суб’єктів господарювання незалежно від рівня доходу. 
Врегулювання зазначеного питання не може бути здійснено за допомогою:
ринкових механізмів, оскільки такі питання регулюються виключно нормативно-правовими актами;
чинного регуляторного акта, оскільки він не дає змоги усунути порушені проблемні питання.

II. Цілі державного регулювання

Метою підготовки проекту наказу є приведення норм Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 631, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 за № 1360/21672, у відповідність до законодавства щодо митних формальностей, які виконуються за митною декларацією, заповненою у звичайному порядку. 
На виконання вимог статті 37 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» в автоматичному режимі здійснювалась перевірка наявності діючих (не скасованих) спеціальних санкцій, застосованих до українського суб’єкта зовнішньоекономічної діяльності та/або іноземного суб’єкта господарської діяльності згідно зі статтею 37 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» (цю статтю виключено Законом України «Про валюту і валютні операції»). Одночасно передбачено здійснення перевірки наявності діючих санкцій, встановлених законодавством, такі як адміністративно-господарські санкції, спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи.

III. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей 

1. Альтернативні способи досягнення цілей державного регулювання:  
Вид альтернативи	Опис альтернативи 	
Альтернатива 1. Збереження ситуації, яка існує на цей час	Не забезпечує досягнення цілей державного регулювання, передбачених у розділі ІІ аналізу	
Альтернатива 2.
Розробка проекту наказу	Актуалізація нормативно-правового акта, його приведення до вимог чинного законодавства	
⃰⃰⃰⃰⃰⃰ Інших альтернативних способів досягнення основної мети, ніж прийняття зазначеного регуляторного акта, не існує.

2. Оцінка впливу на сферу інтересів держави 
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1.	Відсутні	Відсутні	
Альтернатива 2.	Вигоди високі, оскільки реалізація проекту наказу забезпечить неухильне дотримання та запобігання невиконанню вимог законодавства України з питань митної справи, забезпечить застосування передбачених законом заходів митно-тарифного та нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, здійснення контролю за дотриманням усіма суб’єктами зовнішньоекономічної діяльності встановлених законодавством заборон та обмежень щодо переміщення окремих видів товарів через митний кордон України	Розробка, погодження та прийняття проекту нормативно-правового акта здійснюється посадовими особами міністерств, служб у межах своєї компетенції, а отже, витрати відсутні	

3. Дія проекту наказу не поширюється на сферу інтересів громадян.

4. Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1.	Відсутні	Відсутні	
Альтернатива 2.	Реалізація проекту наказу забезпечить: 
захист законних інтересів суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності;
створення рівних можливостей для суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності розвивати всі види підприємницької діяльності незалежно від форм власності та всі напрями використання доходів і здійснення інвестицій;
заохочення конкуренції та ліквідацію монополізму у сфері зовнішньоекономічної діяльності	Відсутні	

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей

Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки)	Коментарі щодо присвоєння відповідного бала	
Альтернатива 1.	1	Така альтернатива не сприятиме досягненню цілей державного регулювання. Залишаються проблеми, зазначені у розділі 1 аналізу	
Альтернатива 2.	4	Цілі прийняття регуляторного акта можуть бути досягнуті повною мірою	

Рейтинг результативності 	Вигоди (підсумок)	Витрати (підсумок) 	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу 	
Альтернатива 1.	Для держави: відсутні. 
Для громадян: відсутні. 
Для суб’єктів господарювання: відсутні	Для держави: відсутні. 
Для громадян: відсутні. 
Для суб’єктів господарювання: відсутні	Ця альтернатива не забезпечує потреби у розв’язанні проблеми та досягнення встановлених цілей	
Альтернатива 2.	Для держави:
високі, оскільки дотримуються принципи зовнішньоекономічної діяльності щодо верховенства закону та захисту інтересів суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності. 

Для громадян: відсутні. 

Для суб’єктів господарювання: високий, оскільки забезпечується захист законних інтересів суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності	Для держави: відсутні. 
Для громадян: відсутні. 
Для суб’єктів господарювання: відсутні	Така альтернатива є найбільш оптимальною

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми

Механізми, які забезпечать розв’язання проблеми: 
Здійснення перевірки щодо застосування:
адміністративно-господарських санкцій до суб’єктів господарювання за порушення встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності;
санкцій (спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів), спрямованих на захист національних інтересів, національної безпеки, суверенітету і територіальної цілісності України, протидії терористичній діяльності, а також запобігання порушенню, відновлення порушених прав, свобод та законних інтересів громадян України, суспільства та держави. 

Також розв’язання визначених в розділі І цього аналізу регуляторного впливу проблем забезпечать організаційні заходи для впровадження регулювання. 
Для впровадження цього регуляторного акта необхідно забезпечити інформування громадськості про вимоги регуляторного акта шляхом його оприлюднення на офіційному вебсайті Міністерства фінансів України та вебпорталі Державної митної служби України в мережі Інтернет для отримання пропозицій та зауважень громадськості. 
Досягнення цілей не передбачає інших організаційних заходів. 

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні впроваджувати або виконувати ці вимоги

Реалізація регуляторного акта не потребуватиме бюджетних витрат і ресурсів на адміністрування регулювання органами виконавчої влади. 

VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта

Проект наказу доцільно запроваджувати на необмежений строк, оскільки законодавство, на виконання якого розроблено цей проект акта, не обмежується терміном дії. 

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта

Прогнозними значеннями показників результативності регуляторного 
акта є: 
1. Рівень поінформованості суб’єктів господарювання – високий. Проект акта та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднено на офіційному вебсайті Міністерства фінансів України.
2. Розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів і державних цільових фондів, пов’язаних із дією акта, – не передбачаються.
3. Розмір коштів і час, які витрачаються суб’єктами господарювання у зв’язку із виконанням вимог акта, – не передбачаються.

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта

Після прийняття проекту акта відстеження його результативності буде здійснюватися Міністерством фінансів України.
Відстеження результативності регуляторного акта здійснюється шляхом обробки та аналізу інформації, отриманої від Держмитслужби.
Відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься шляхом проведення базового, повторного та періодичного відстеження статистичних показників результативності акта, визначених під час проведення аналізу впливу регуляторного акта.
Базове відстеження результативності цього регуляторного акта буде проводитись через рік після набрання чинності наказом.
Повторне відстеження результативності регуляторного акта буде здійснюватися через два роки після набрання чинності наказом.
Періодичне відстеження результативності не здійснюватиметься.
Вид даних, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності, – статистичні.
У разі надходження пропозицій та зауважень щодо вирішення неврегульованих або проблемних питань буде розглядатись необхідність внесення відповідних змін.

Міністр фінансів України                                                     Сергій МАРЧЕНКО

____ ____________ 2020 р.