АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
проекту наказу Міністерства фінансів України 
«Про внесення змін до наказу Міністерства фінансів України 
від 15 червня 2015 року № 552»

І. Визначення проблеми

З метою чіткої та однозначної ідентифікації осіб, що здійснюють митні формальності або беруть участь у їх здійсненні, виникла необхідність впровадження обліку осіб у митних органах, який офіційно розпочато у червні 1996 року (наказ Державного митного комітету України від 31.05.1996 № 237, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 12.06.1996 за № 292/1317).
На сьогодні діє Порядок обліку осіб, які здійснюють операції з товарами, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 15.06.2015 № 552, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 08.07.2015 за № 807/27252 
(далі – Порядок № 552).
Слід зазначити, що з 07.11.2019 набули чинності зміни, внесені до Митного кодексу України (далі – Кодекс) Законом України від 02.10.2019 
№ 141-IX «Про внесення змін до Митного кодексу України щодо деяких питань функціонування авторизованих економічних операторів» (далі – Закон № 141). Серед іншого, зміни, які були внесені до положень статті 455 Кодексу, розширили коло осіб, які підлягають обліку в митних органах, та чітко визначили осіб, які не підлягають такому обліку.
Наразі відповідно до Кодексу централізованому обліку в Держмитслужбі підлягають такі особи (резиденти та нерезиденти):
декларанти;
перевізники;
гаранти;
авторизовані економічні оператори (далі – АЕО);
інші підприємства, контроль за діяльністю яких здійснюється митними органами (митні брокери, магазини безмитної торгівлі, митні склади, вільні митні зони, склади тимчасового зберігання та вантажні митні термінали).
Для порівняння, раніше обов’язковому обліку підлягали лише декларанти резиденти.
Таким чином, перше питання, що врегульовується проектом наказу, – приведення Порядку № 552 до положень чинного Кодексу для однозначного трактування його норм, а також для врегулювання питання обліку осіб-нерезидентів.
Крім того, за час, що минув з моменту прийняття Порядку № 552, прийнято Закон України від 05.10.2017 № 2155-VIII «Про електронні довірчі послуги» (зі змінами) та внесено зміни до Закону України від 22.05.2003 
№ 851-IV «Про електронні документи та електронний документообіг» та до глави 5 розділу І «Інформаційні технології та інформаційні ресурси у митній справі» Кодексу, що потребує перегляду чинного Порядку № 552 у частині застосування електронних документів та електронного документообігу. 
Запровадження використання при обліку осіб електронних документів, а також процедури обліку з використанням вебтехнологій – це ще одне з питань, на вирішення якого спрямовано положення проекту наказу.
Крім того, практичне застосування Порядку № 552 виявило неузгодженість його окремих положень з нормами статей 104, 105 Цивільного кодексу України щодо визначення моменту припинення юридичної особи та відповідно моменту зняття з обліку в митних органах такої особи. Зазначені неузгодженості потребують врегулювання для однозначного трактування положень нормативно-правових актів.
Усього станом на 01.01.2020 Держмитслужбою обліковувалось                         147 409 осіб, з яких протягом року здійснювали митні формальності                    51 040 осіб (34,6 відсотка). У середньому щомісячно обліковуються 1200 –      1400 нових осіб (у 2020 році на облік взято 15 397 осіб, або у середньому                 1 283 особи на місяць).
Ураховуючи те, що більшість осіб – це резиденти, які до запровадження у дію Закону № 141 не підлягали обов’язковому обліку, протягом листопада            2019 року – лютого 2020 року стали на облік у Держмитслужбі і відповідно не потребують переоформлення за новим Порядком, основною проблемою, що потребує врегулювання, є здійснення обліку осіб-нерезидентів.
Особи-нерезиденти, які є учасниками відносин, що регулюються законодавством України з питань митної справи, згідно з пунктом 61 
розділу XXI  Кодексу підлягають обов’язковому обліку Держмитслужбою з 
01 липня 2021 року. 
За орієнтовними (у зв’язку з неможливістю однозначної ідентифікації нерезидентів застосовувалось літерне порівняння за назвою та країною реєстрації) розрахунками, обліку підлягають до 10 тисяч нерезидентів у період до вересня 2021 року та 1 – 2 тисячі протягом наступних місяців, з тенденцією до подальшого поступового зменшення.     
Основні групи (підгрупи), на які проблема має вплив*:
Групи (підгрупи)	Так	Ні	
Громадяни		+	
Держава	+		
Суб’єкти господарювання	+		
у тому числі суб’єкти малого підприємництва	+		
*	Питому вагу суб’єктів малого підприємництва зазначити неможливо, оскільки проблема однаково впливає на всіх суб’єктів господарювання незалежно від рівня доходу.
Врегулювання зазначеного питання не може бути здійснено за допомогою:
ринкових механізмів, оскільки такі питання регулюються виключно нормативно-правовими актами;
чинного регуляторного акта, оскільки його редакція не дає змоги виконати вимоги Кодексу.

ІІ. Цілі державного регулювання

Цілями державного регулювання у цій сфері є:
забезпечення однозначної ідентифікації осіб (резидентів та нерезидентів), які є учасниками відносин, що регулюються законодавством України з питань митної справи, до або під час першого здійснення митних формальностей;
скорочення часу проведення митних формальностей за рахунок багаторазового використання інформації з інформаційних ресурсів Держмитслужби замість надання паперових копій документів, які ідентифікують особу, при кожному її зверненні до митного органу;
зменшення суб’єктивного фактору при проведенні митних формальностей та відповідно мінімізація ризиків за рахунок більш повного застосування можливостей автоматичної системи управління ризиками (далі – АСУР) до конкретної, однозначно ідентифікованої особи; 
зменшення витрат часу і коштів суб’єктами господарювання за рахунок застосування електронного документообігу у відносинах з Держмитслужбою, можливості самостійно здійснювати облік через запропоновані їм електронні сервіси без залучення на платній основі представників або митних брокерів;
приведення нормативно-правової бази України у відповідність до правових норм Європейського Союзу.

III. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей
1. Визначення альтернативних способів.
Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1
	Невтручання і залишення існуючої ситуації без змін	
Альтернатива 2
	Прийняти наказ Міністерства фінансів України «Про внесення змін до наказу Міністерства фінансів України від 20 вересня 2012 року № 552»	
Слід відзначити, що альтернативного способу досягти визначених у 
розділі ІІ цього аналізу регуляторного впливу цілей державного регулювання, ніж прийняття наказу Міністерства фінансів України «Про внесення змін до наказу Міністерства фінансів України від 20 вересня 2012 року № 552», не існує.

2. Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей: 
1) оцінка впливу на сферу інтересів держави:
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1	Залишаючи діюче регулювання без змін, вигоди відсутні, оскільки чинні положення Порядку № 552 ґрунтуються на положеннях законодавчих актів, які наразі змінені. Проблема залишається невирішеною
	Невідповідність положень Порядку № 552 чинним положенням Кодексу та інших законів призводить до неоднозначного трактування вказаних положень. Особи-резиденти, які перебувають у стані припинення, обмежені у своїх правах, що призводить до конфліктних ситуацій.
Неможливість скорочення часу на здійснення дій, що підлягають виконанню особами, а також автоматизованою системою митного оформлення з метою дотримання вимог законодавства України з питань митної справи, за рахунок здійснення разової процедури обліку особи Держмитслужбою, з наступною ідентифікацією такої особи при необхідності за електронним реєстром	
Альтернатива 2	Прийняття нового регуляторного акта надасть можливість виконати норми чинних законодавчих актів та забезпечить однозначність ідентифікації усіх осіб, які під час провадження своєї діяльності є учасниками відносин, що регулюються законодавством України з питань митної справи, адресне застосування АСУР зменшить навантаження на посадових осіб пунктів пропуску через митний кордон України та підрозділів митного оформлення.
Зменшення конфліктних ситуацій за рахунок усунення існуючих суперечностей із законодавчими та нормативно-правовими актами України.
Облік осіб Держмитслужбою приведено у відповідність до аналогічних норм ЄС	Додаткові витрати відсутні. 
Витрати на доопрацювання програмного забезпечення – в межах фінансування державних органів	

2) проект наказу не розповсюджується на сферу інтересів громадян;

3) оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання.
За інформацією, розміщеною на вебпорталах підприємств (опрацьовано інформацію від 17 підприємств з різних регіонів України), що надають послуги у митній сфері, на сьогодні послуги із взяття на централізований облік у Держмитслужбі пропонуються за ціною (без ПДВ):
підприємства – митні брокери (13 підприємств): від 150 до 1 000 грн, середня вартість послуги 520 грн, у строк від 1 до 3 днів;
юридичні і консалтингові підприємства (4 підприємства): від 500 до                     2 000 грн, середня вартість послуги 1375 грн, у строк від 2 днів.
Процедура самостійного обліку через особистий кабінет на вебпорталі «Єдине вікно» здійснюється за умови наявності кваліфікованого електронного підпису керівника підприємства або фізичної особи – підприємця, є безкоштовною і займає:
до 5 хвилин – на реєстрацію в особистому кабінеті;
5 – 10 хвилин – на внесення основних відомостей;
3 – 5 хвилин – на особу для внесення даних про інших осіб підприємства, які уповноважені на роботу з митницею (за наявності таких осіб).
Після автоматизованої перевірки присвоєння облікового номера особи в єдиній автоматизованій інформаційній системі митних органів здійснюється у строк, що не перевищує 4 годин. 
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1	Залишаючи діюче регулювання без змін, вигоди відсутні, оскільки проблема залишається невирішеною	Високі. 
Витрати коштів та часу суб’єктів господарювання, пов’язані з необхідністю використання послуг із взяття на централізований облік у Держмитслужбі, що надаються митними брокерами або консалтинговими підприємствами, становитимуть в середньому від 500 до 1 500 грн та 2 дні. 
 Особи-резиденти, які перебувають у стані припинення, будуть обмежені у своїх правах, що призводить до конфліктних ситуацій.
Застосування АСУР стосовно осіб буде масштабним, а не адресним, що збільшить час проведення митних процедур 	
Альтернатива 2	Зменшення витрат коштів та часу  суб’єктами господарювання за рахунок застосування електронного документообігу у відносинах з Держмитслужбою, можливості самостійно здійснювати облік через запропоновані їм електронні сервіси без залучення на платній основі представників або митних брокерів.
Економія становитиме в середньому від 500 до 1 500 грн та 2 дні. 
Застосування профілів ризику АСУР стане більш адресним, що спростить та прискорить процес митного оформлення товарів і транспортних засобів комерційного призначення для добросовісних осіб.
Разовий облік особи, до або в момент першого звернення до митниці, скоротить час, необхідний на його ідентифікацію при наступних зверненнях, відповідно скоротиться час, необхідний для здійснення митного оформлення, пропуску товарів і комерційних транспортних засобів через митний кордон України тощо.
Буде усунено невідповідність діючого  порядку обліку осіб чинним законодавчим та нормативно-правовим  актам, що зменшить кількість конфліктних ситуацій при здійсненні митних процедур.	Додаткові витрати відсутні. 

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу 
досягнення цілей

Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки)	Коментарі щодо присвоєння відповідного балу	
Альтернатива 1	1	Не дозволяє досягнути поставлених цілей державного регулювання та може призвести до неможливості практичного застосування положень Кодексу	
Альтернатива 2	4	Дозволяє повністю досягнути поставлених цілей державного регулювання без додаткових витрат для суб’єктів господарювання та держави, а також забезпечити можливість суб’єктам господарювання зменшити часові та матеріальні витрати.	

Рейтинг результативності	Вигоди (підсумок)	Витрати (підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Альтернатива 1	Відсутні 	Неможливість  повною мірою запровадити автоматизацію митних процедур, яка сприятиме провадженню господарської діяльності доброчесних осіб.
Невідповідність положень Порядку № 552 чинним положенням Кодексу та іншим законам призводить до неоднозначного трактування вказаних положень.
Витрати коштів та часу суб’єктів господарювання, пов’язані з необхідністю використання послуг із взяття на централізований облік у Держмитслужбі, що надаються митними брокерами або консалтинговими підприємствами, становитимуть в середньому від 500 до 1 500 грн та 2 дні. 
 Особи-резиденти, які перебувають у стані припинення, будуть обмежені у своїх правах, що призводить до конфліктних ситуацій.
Застосування АСУР стосовно осіб буде масштабним, а не адресним, що збільшить час проведення митних процедур	Є найгіршою, оскільки на відміну від альтернативи 2 не дає змоги досягнути поставлених цілей державного регулювання	
Альтернатива 2	Значні. 
Прийняття нового регуляторного акта надасть можливість виконати норми чинних законодавчих актів, дозволить зменшити конфліктні ситуації за рахунок усунення існуючих суперечностей із законодавчими та нормативно-правовими актами України.
Облік осіб Держмитслужбою приводиться у відповідність до аналогічних норм ЄС.
Зменшення витрат коштів та часу  суб’єктами господарювання за рахунок застосування електронного документообігу у відносинах з Держмитслужбою, можливості самостійно здійснювати облік через запропоновані їм електронні сервіси без залучення на платній основі представників або митних брокерів.
Економія становитиме в середньому від 500 до 1 500 грн та 2 дні. 	Разові витрати часу, а у деяких випадках коштів у сумі до 1 тис. грн, у осіб- нерезидентів на проведення обліку	Є оптимальною, оскільки дає змогу досягнути поставлених цілей державного регулювання з мінімальними витратами	

Рейтинг	Аргументи щодо переваги обраної альтернативи / причини відмови від альтернативи	Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта	
Альтернатива 1	У разі обрання альтернативи 1  положення Кодексу не можуть бути застосовані на практиці, суб’єкти господарювання будуть позбавлені можливості зекономити часові та матеріальні ресурси	-	
Альтернатива 2	Альтернатива 2 дозволяє повністю досягнути поставлених цілей державного регулювання без будь-яких додаткових витрат для суб’єктів господарювання та держави 	Проект наказу є підзаконним актом, який може потребувати внесення змін у разі змін відповідних норм Кодексу	

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми

1.	Механізм дії регуляторного акта
Реалізація поставлених цілей державного регулювання забезпечується шляхом видання наказу Міністерства фінансів України «Про внесення змін до наказу Міністерства фінансів України від 15 вересня 2015 року № 552» та фактичної реалізації його положень.
Підготовленим проектом регуляторного акта передбачається врегулювати питання щодо:
забезпечення реалізації норм статті 455 Кодексу;
приведення чинного Порядку № 552 у відповідність до положень Цивільного кодексу України;
уніфікації порядку здійснення обліку осіб Держмитслужбою з аналогічними правилами ЄС; 
забезпечення застосовування АСУР адресно до конкретних ідентифікованих осіб;
забезпечення економії часу та коштів для суб’єктів господарювання через розширення сфери використання електронних сервісів вебпорталу «Єдине вікно для міжнародної торгівлі» та електронного документообігу з митними органами.

2. Організаційні заходи впровадження регуляторного акта в дію
Для впровадження цього регуляторного акта в дію необхідно забезпечити інформування громадськості про вимоги регуляторного акта шляхом його оприлюднення в засобах масової інформації та на офіційних вебсайтах Мінфіну та Держмитслужби.

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати
або виконувати ці вимоги

Для впровадження та виконання вимог регуляторного акта органи виконавчої влади та суб’єкти господарювання не нестимуть додаткових витрат, при цьому можлива економія часу і коштів у разі самостійної постановки на централізований облік в Держмитслужбі в середньому від 520 грн до 1 375 грн та 2 днів.
Тест малого підприємництва (М-тест) не проводився, оскільки суб’єкти малого підприємництва додаткових витрат на виконання регулювання не зазнають та будуть в однакових умовах з іншими суб’єктами підприємництва.
Виконання вимог регуляторного акта буде забезпечено існуючими у структурі митних органів підрозділами та здійснюватиметься в межах кошторисних витрат на утримання митних органів.

VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта

Строк дії регуляторного акта не обмежується в часі, що надасть можливість розв’язати проблеми та досягти цілей державного регулювання.
Зміна терміну дії акта можлива в разі зміни правових актів, на виконання вимог яких базується проект.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта

1. Додаткових надходжень до держбюджету та місцевих бюджетів не передбачається, оскільки норми регуляторного акта не запроваджують нових податків і зборів (обов’язкових платежів). 
2. Дія акта поширюється на суб’єктів господарювання – осіб, які є учасниками відносин, що регулюються законодавством України з питань митної справи.
3.  У зв’язку з прийняттям акта показник витрат часу та коштів суб’єктів господарювання зменшиться за рахунок застосування електронного документообігу у відносинах з Держмитслужбою, можливості самостійно здійснювати облік через запропоновані їм електронні сервіси. 
4. Рівень поінформованості суб’єктів господарювання щодо основних положень регуляторного акта оцінюється як високий. 
Проект регуляторного акта розміщено на офіційному вебсайті Мінфіну та Держмитслужби в мережі Інтернет для отримання пропозицій та зауважень громадськості.
5. Рівень задоволеності суб’єктів господарювання взаємодією з митними органами під час виконання вимог регуляторного акта.
Такий рівень визначатиметься шляхом відстеження:
кількості осіб, які під час провадження своєї діяльності є учасниками відносин, що регулюються законодавством України з питань митної справи, які знаходяться на централізованому обліку в Держмитслужбі, у динаміці;
кількості скарг, що надходитимуть до Держмитслужби, щодо дій митниць при здійсненні централізованого обліку;
кількості випадків звернень суб’єктів господарювання про необхідність приведення норм регуляторного акта у відповідність до законодавства.

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта

Відстеження результативності буде здійснюватися шляхом базового, повторного та періодичного відстеження результативності регуляторного акта за результатами інформації від осіб, які є учасниками відносин, що регулюються законодавством України з питань митної справи.
Базове відстеження результативності акта буде здійснюватися через рік після набрання чинності цим актом шляхом аналізу статистичних даних.
Повторне відстеження результативності акта буде здійснюватися через два роки з дня набрання ним чинності.

Виконавець заходів відстеження – Державна митна служба України.
У разі надходження пропозицій та зауважень щодо вирішення неврегульованих або проблемних питань буде розглядатись необхідність внесення відповідних змін.

Міністр фінансів України	Сергій МАРЧЕНКО	

___ ____________ 2021 року